Gasum kehittää pohjoismaista kaasutankkausasemaverkostoa avaamalla neljä uutta asemaa
![](_wManage_Image/5478_767x389.jpeg)
Gasum kehittää pohjoismaista kaasutankkausasemaverkostoa avaamalla neljä uutta kaasutankkausasemaa eri puolille Suomea. Suunnitellut asemat tulevat palvelemaan raskasta kalustoa ja henkilöautoilijoita.
Energiayhtiö Gasum suunnittelee avaavansa Suomeen tulevien kuukausien aikana neljä uutta kaasutankkausasemaa. Pirkkalaan, Kotkaan, Sipooseen ja Hämeenlinnaan avattavat asemat palvelevat sekä raskasta liikennettä että henkilöautoja.
Mainos, juttu jatkuu alla![](_wManage_Image/12881_800x300.jpeg)
Gasum on panostanut voimakkaasti Pohjoismaisen raskaan liikenteen kaasutankkausasemaverkoston rakentamiseen viimeisen kahden vuoden aikana. Yhtiön tavoitteena oli toteuttaa yhdessä eritoimijoiden kanssa 50 raskaanliikenteen kaasutankkausasemaverkosto Suomeen, Ruotsiin ja Norjaan 2020 vuosikymmenen alkuun mennessä. Iloksemme voimme todeta, että raskasta liikennettä palveleva kaasutankkausasemaverkosto on kehittynyt tämän suunnitelman mukaisesti.
Pirkkalan, Kotkan ja Sipoon asemilta on saatavilla sekä nesteytettyä (LNG) että paineistettua (CNG) kaasua. Hämeenlinnan asema on erityisesti raskaalle kalustolle suunnattu paineistetun kaasun asema, jonka suunnittelussa on huomioitu mm. alueella kaasulla toimiva julkinen liikenne. Kaikilta tankkausasemilta jaellaan niin maa- kuin biokaasua. Kotkassa ja Pirkkalassa asemat ovat alueiden ensimmäiset raskaan kaluston LNG:tä tarjoavat asemat laajentaen kaasutankkausasemaverkoston maantieteellistä kattavuutta. Sipooseen ja Hämeenlinnaan rakennettavat asemat puolestaan vahvistavat vilkasliikenteisen alueen olemassa olevaa kaasuasemaverkostoa. Suunnitteilla olevat asemat lisäävät kaasun saatavuutta raskaan kaluston lisäksi henkilö- ja jäteautoille sekä jakeluliikenteelle. Suomessa on tällä hetkellä noin 16 000 kaasuajoneuvoa. Määrä kasvaa jatkuvasti, joten asemien tuomalle uudelle tankkauskapasiteetille on tarvetta.
- LNG-puolella uudet asemat vahvistavat merkittävästi tankkauskapasiteettia ja tukevat kasvavaa trendiä kaasun kiinnostavuudesta. Suunniteltujen asemien myötä nesteytettyä kaasua käyttävälle raskaalle liikenteelle tarkoitettu tankkausverkosto kasvaa yhteensä 14 tankkausasemaan. Tutkimuksen mukaan jopa 59 prosenttia kuljetusyrityksistä on kiinnostunut kaasusta. Uudet asemat auttavat asiakkaidemme reittisuunnittelua ja tukevat kaasuun siirtymistä, kertoo Gasumin Suomen liikenneyksikön maajohtaja Olli Paasio.
![](_wManage_Image/5479_767x511.jpeg)
Kaasulla on keskeinen rooli Suomen kansallisissa päästövähennystavoitteissa
Kaasukäyttöiset raskaan liikenteen ajoneuvot tarjoavat mahdollisuuden vähentää maantieliikenteen päästöjä tehokkaasti. Yritysten siirtymistä kaasukuorma-autoihin kannustetaan myös valtion tarjoamalla hankintatuella. Hankintatuki on otettu erittäin positiivisesti vastaan, ja uusia kaasukuorma-autoja on odotettavissa jatkuvasti lisää Suomen maanteille.
Mainos, juttu jatkuu alla![](_wManage_Image/12725_800x100.jpeg)
Gasum laajentaa pohjoismaista 100 aseman kaasutankkausasemaverkostoaan
Gasumilla on Pohjoismaissa noin sata kaasutankkausasemaa, joista yli 30 asemaa jakelee nesteytettyä kaasua Pohjoismaissa palvellen raskasta runkoliikennettä. Paineistetun kaasun tankkausasemat tarjoavat ratkaisun raskaammalle jakeluliikenteelle, busseille, jäteautoille sekä henkilöautoille. Eurooppalainen raskaan liikenteen nesteytetyn kaasun tankkausasema verkosto on kasvussa, nykyisin maantieliikenteen LNG asemia on jo yli 400 Euroopassa.
Gasumin uusien kaasutankkausasemien avaamisajankohdista tiedotetaan aikataulujen tarkentuessa:
Mainos, juttu jatkuu alla![](_wManage_Image/12950_800x200.jpeg)
- Teollisuustie 2, Pirkkala (LNG + CNG)
- Turun valtatie 199, Hämeenlinna (CNG)
- Jylpyntie 38, Kotka (LNG + CNG)
- Keuksuontie 2, Sipoo (LNG + CNG)
Tankkaamalla dieselin sijaan maakaasua voi pienentää polttoaineen elinkaaren aikaisia kasvihuonekaasupäästöjä yli 20 prosenttia. Uusiutuvalla biokaasulla kasvihuonekaasupäästöt ovat jopa 90 prosenttia pienemmät. Lisäksi maa- ja biokaasun lähipäästöt, jotka vaikuttavat suoraan esimerkiksi kaupunkien ilmanlaatuun, ovat huomattavasti perinteisiä polttoaineita pienemmät.